Nors Konstitucija ir įstatymas užtikrina konkurenciją techninės apžiūros rinkoje, ją vis dėlto varžo žemesnio lygmens teisės aktai, atkreipia dėmesį Seimo liberalai.
Seimo Ekonomikos komiteto nario liberalo Andriaus Bagdono teigimu, automobilių, ypač naujų arba apynaujų, techninę būklę profesionaliai gali įvertinti sertifikuoti autoservisai arba oficialūs gamintojų atstovai, todėl teisės aktais įtvirtinta būtinybė vykti tik į monopolinį apžiūros tinklą yra perteklinė.
„Neseniai vairuotojai keitė padangas. Atvažiavus tokios rutininės procedūros, dauguma transporto priemonių tame pačiame servise galėtų pereiti ir kitą rutininę pareigą – techninę apžiūrą, jeigu tuo metu sueina dvejų metų terminas. Šitaip vairuotojai visas paslaugas gautų vieno langelio principu arčiau namų, užuot laukę eilėse oligopolijos skyriuose“, – pastebi Seimo narys.
![](https://telefonai.eu/assets/nuotraukos/_tekstuose/532542/car-mechanic-changing-wheels-car-1.webp)
Seimo Kaimo reikalų komiteto pirmininko Viktoro Pranckiečio teigimu, netgi traktorių techninė patikra šalyje iš esmės yra liberalesnė už lengvųjų automobilių valstybinę apžiūrą. „Nors žemės ūkio technikos būklės priežiūra yra viešoji paslauga, kurią vykdo savivaldybės, pats jos taikymas yra paprastesnis, patogesnis ir pigesnis už valstybės nustatytą prievolę, kurią kas dvejus metus vykdo visi 1,5 mln. vairuotojų“, – teigia V. Pranckietis. Savivaldybių renkama rinkliava už traktoriaus techninę apžiūrą sudaro 6,8 euro, kai lengvojo automobilio apžiūra šalyje yra 4–5 kartus brangesnė.
Lietuvoje lengvųjų automobilių techninę apžiūrą atlieka 10 uždarųjų akcinių bendrovių, kurios veikia 10 regionų, todėl pagal teritorinį kriterijų jos viena su kita nekonkuruoja.
Apžiūros centrų tankį pagal regionus reguliuoja valstybė.
![](https://telefonai.eu/assets/nuotraukos/_tekstuose/532541/car-repair-maintenance-theme-mechanic-uniform-working-auto-service.webp)
Valstybinę techninę apžiūrą atliekančių įmonių skaičiaus ir jų išdėstymo šalies teritorijoje metodiką nustato susisiekimo ministro įsakymas, kuris galioja beveik 20 metų, dar nuo 2004 m. gegužės 13 dienos. Nustatyti apžiūros stočių išsidėstymą įgalioja ir Vyriausybės nutarimas.
Saugaus eismo automobilių keliais įstatymas tokių konkurencijos ribojimų nenumato, rinkos nereguliuoja ir susisiekimo ministro įsakymu sudaromas Privalomosios transporto priemonių techninės apžiūros atlikimo tvarkos aprašas.
Be to, dar 2019 m. ir Konkurencijos taryba Vyriausybei siūlė atsisakyti „privalomąją techninę apžiūrą vykdančių įmonių skaičiaus ribojimo“ ir įmonių išsidėstymo šalies teritorijoje kriterijaus.
![](https://telefonai.eu/assets/nuotraukos/_tekstuose/400050/close-up-hands-unrecognizable-mechanic-doing-car-service-maintenance.webp)
„Įstatymu leidėjas techninės apžiūros verslui yra nustatęs liberalias taisykles. Tačiau rinka reguliuojama žemesnio lygmens susisiekimo ministro įsakymais ir konkurentams į šią sritį patekti praktiškai neįmanoma. Valstybė atėmė galimybę rinktis. Todėl frakcijos vardu prašome naikinti neskaidrią biurokratiją visiems 1,5 mln. Lietuvos vairuotojų pasiūlant naują, aiškų ir patogų valstybinės apžiūros reguliavimą“, – sako A. Bagdonas.
V. Pranckiečio žodžiais, apžiūros rinkos liberalizavimas užtikrintų ir didesnį paslaugos skaidrumą, nes sertifikuoti autoservisai tausotų savo licenciją ir reputaciją. „Pavyzdžiui, Suomijoje 2010 m. išardžius monopoliją ne tik žymiai išaugo paslaugų kokybė, bet ir praktiškai nebevyksta eismo avarijos dėl gedimų. Vairuotojai netgi gali rinktis valstybinės apžiūros paslaugos teikėją pagal kainą“, – pabrėžia Seimo narys. Suomijoje techninę apžiūrą atlieka privačios įmonės, o valstybės institucija prižiūri atliekamų apžiūrų kokybę.
Europoje vieną liberaliausių techninės priežiūros principų taiko Didžioji Britanija. Ten meistrai, įgiję atitinkamą kompetenciją ir sertifikatą, valstybės deleguotą privalomąją techninę apžiūrą atlieka įvairiuose autoservisuose. Tuo metu Latvijoje rinka reguliuojama dar griežčiau: techninę apžiūrą atlieka vietinis „Regitros“ analogas – valstybės valdoma įmonė „Kelių eismo ir saugumo direktoratas“ (CSDD).